Luovuuden ja rahavirtojen välillä roihuaa ja hyvä niin. Usein kuulee lauseen: “No se on sellainen taiteilija.” tai “Taitelijat, ne eivät oikein tunne tätä bisnesmaailman logiikkaa.” Ihmiset usein ajattelevat, että viileän yritysmaailman ja luovan ajattelun välillä on holtittoman kokoinen kanjoni. Kuka sellaista lähtee ylittämään? Luovuus on kuitenkin bisneksen ytimessä. Se mahdollistaa uusia avauksia ja maailmaa muuttavia keksintöjä. Kekseliäisyys on ilman muuta rahan kaveri. Ellei jopa sen kaikkein paras ystävä.
Ongelma on vuoropuhelussa. Kun ei osata puhua samaa kieltä, ei päästä luottamukselliseen ja innostavaan vuoropuheluun. Se ei ole kenenkään vika, vaan fakta, jonka voi korjata. Kumpikin osapuoli voi opetella sanoittamaan tekemistään kirkkaammin.
![](https://blogit.lab.fi/labfocus/wp-content/uploads/sites/8/2022/01/135_2021_kuva1-1024x573.png)
Mitä luovuus oikeasti on?
Vuoropuhelun hankaluuden lisäksi asioita saattaa sotkea se, että estetiikka ja luovuus menevät ajatuksissa sekaisin. Luova ajattelu ja se, miltä jokin asia näyttää, liittyvät toki toisiinsa, mutta eivät ole sama asia. Luovuus on pohjimmiltaan halua ratkaista ongelma, kykyä nähdä toisin. Kykyä hahmottaa todellisuus ja tulevaisuus uudella, yllättävällä tavalla.
Innovatiivinen tyyppi yhdistelee pelottomasti asioita, jotka eivät lähtökohtaisesti kuulu toisiinsa. Tätä taitoa voi helposti opetella. Treeni kannattaa aloittaa niin, että kuvittelee olevansa se takapenkin poika tai tyttö, joka ei piittaa säännöistä vaan “pistää haisemaan”.
Jos Facebookin Mark Zuckerberg ei olisi ollut kiinnostunut siitä, miten asioita voidaan sosiaalisessa mediassa tehdä, mullistavaa alustaa ei olisi koskaan syntynyt. Eivätkä Wrightin veljekset olisi kehittäneet ensimmäistäkään lentokonetta, jos olisivat kuunnelleet epäilijöitä, jotka väittivät lentämisen olevan ihmiselle mahdotonta.
Miksi luovan kumppanin kelkkaan kannattaa lähteä?
Yleensä hittikeksintöä seuraa massiivisia rahavirtoja. Idea on aina ollut ja tulee aina olemaan kuningas. Älykäs ongelmanratkaisutaito on huipputärkeä osa mitä tahansa strategiaa. Se vaatii älyä, intuitiota sekä päättelykykyä, eli syy- ja seuraussuhteiden syvällistä ymmärtämistä. Jari Sarasvuo sanookin, että strategia ilman yllätystä ei ole oikeastaan strategia. Se on selustan varmistelua. Muodollista toimintaa. (Sarasvuo 2016)
![](https://blogit.lab.fi/labfocus/wp-content/uploads/sites/8/2022/01/135_2021_kuva2-1024x568.png)
Luova kumppani tuo pöytään sen kaivatun “wait what?” -komponentin, joka parhaassa tapauksessa nostaa yrityksen täysin uudelle tasolle. Peloton propellipää on yrittäjän ystävä myös siksi, että hyvin usein hänellä on kirkas visio sekä poikkeuksellista sinnikkyyttä kiivetä vaikka Mount Everestin huipulle ideansa kanssa.
Tutustu hurmaaviin ja visionäärisiin ajattelijoihin Business Management Degreen nettisivuilla.
Korkeakoulut innovaatiotoiminnan vauhdittajina – DYNAMO –hankkeen tavoitteena oli parantaa Päijät-Hämeen elinkeinoelämän ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ja kykyä vastata alueen pk- ja perheyritysten muuttuviin kehittämistarpeisiin palvelumallin avulla. Dynamo-projektissa tuotteistettiin korkeakoulun palveluja asiakaslähtöisiksi kokonaisuuksiksi, jotka kannustavat yrityksiä tekemään yhteistyötä.
Kirjoittaja
Helmi Honkanen on toiminut LAB-ammattikorkeakoulun Dynamo-hankkeessa asiantuntijana ja työskentelee brändiasiantuntijana ja konsulttina.
Linkit
BMD. 2020. 30 Most innovative business leaders of 2020. [Viitattu 26.1.2021]. Saatavissa: https://www.business-management-degree.net/30-innovative-business-leaders/
Lähteet
Sarasvuo, J. 2016. Kun vihdoin fanit alkoivat kirkua niin The Beatles ei lopettanut markkinointia. YLE Puhe. [Viitattu 29.1.2021.] Saatavissa: https://areena.yle.fi/audio/1-3689127